3.

Odôvodnenie

Všeobecná časť

Národná banka Slovenska od začiatku svojej činnosti v roku 1993 
v súlade s § 16 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. 
o Národnej banke Slovenska v znení zákona č. 149/2001 Z.z. vydáva pamätné mince, ktoré sú zákonnými peniazmi. Ich vydávaním postupne pripomína významné osobnosti, udalosti a lokality Slovenska. 

Podľa schváleného emisného plánu na rok 2005 vydala v júli Národná banka Slovenska pamätnú striebornú mincu v nominálnej hodnote 200 Sk pri príležitosti 350. výročia korunovácie Leopolda I. v Bratislave a koncom roka pripravuje vydanie pamätnej zlatej mince v nominálnej hodnote 5 000 Sk s tou istou tematikou.

Dnešné Slovensko bolo od 10. storočia až do konca prvej svetovej vojny súčasťou uhorského kráľovstva. V roku 1526 v bitke pri Moháči, porazili Turci kresťanskú armádu a uhorský a český kráľ Ľudovít II. zahynul. Turkom sa otvorila cesta do uhorskej nížiny. Počas niekoľkoročnej občianskej vojny a dvojvládia sa Uhorsko postupne rozpadlo prakticky na tri časti – strednú, okupovanú Turkami, východnú, ktorá bola pod nadvládou sedmohradských vojvodov a severnú a západnú ovládanú rakúskymi Habsburgovcami. Toto rozdelenie trvalo približne 150 rokov. V roku 1536 snem rozhodol, že v budúcnosti bude hlavným a korunovačným mestom habsburskej časti Uhorska Prešporok na severnom brehu Dunaja (dnešná Bratislava). Prešporok sa tak stal snemovým mestom kráľovstva, korunovačným mestom uhorských kráľov, sídlom uhorského kráľa a najdôležitejších inštitúcií krajiny. Panovník celej mnohonárodnostnej Habsburskej ríše, ktorá bola rozsiahlym konglomerátom rôznych krajín spojených len jeho osobou, naďalej sídlil vo Viedni. 
V Prešporku už vtedy stál nedávno dokončený gotický farský chrám svätého Martina, ktorý bol vhodný na to, aby sa stal korunovačným chrámom uhorských kráľov. V období rokov 1563 až 1830 tu tzv. svätoštefanskou kráľovskou korunou korunovali desať kráľov, jednu panujúcu kráľovnú a osem kráľovských manželiek.

Každej korunovačnej slávnosti predchádzalo zasadanie stavovského snemu. Novozvolený kráľ sa musel ešte pred korunováciou dohodnúť na bodoch Inauguračného diplomu, ktoré mal počas budúcej vlády dodržiavať. Kráľa korunoval spravidla najvyšší cirkevný hodnostár krajiny – ostrihomský arcibiskup, ktorému asistovali ďalší cirkevní a svetskí hodnostári. Akt korunovania sa odohral počas slávnostnej omše v Dóme svätého Martina. Po nej kráľ odetý v zlatom pretkávanom historickom rúchu s kráľovskou korunou na hlave prešiel pešo ulicami mesta do kostola Panny Márie pri kláštore františkánov, kde pasoval vybraných šľachticov za rytierov Zlatej ostrohy. Potom sa odobral za opevnenie mesta, kde zložil prísahu, ktorú predčítal arcibiskup. Ďalší akt korunovačnej slávnosti sa odohral pri Dunaji, kde bol navŕšený kopček zeminy, privezenej zo všetkých oblastí kráľovstva. Kráľ na koni zamával vytaseným mečom na všetky svetové strany, čím naznačil, že je pripravený brániť kráľovstvo pred nepriateľom zo všetkých strán. Po ceremoniáli nasledovala slávnostná hostina.

Ako šiesty z uhorských kráľov bol v Prešporku 27. júna 1655 korunovaný Leopold I. syn Ferdinanda III. a mladší brat predčasne zosnulého Ferdinanda IV. (15.6.1647). Jeho otec ho dal zvoliť za kráľa ako sotva 15-ročného princa. Počas veľmi dlhej vlády Leopolda I., ktorý nastúpil na trón po smrti svojho otca roku 1657 a vládol až do svojej smrti roku 1705, boli z Uhorska vyhnaní Turci a definitívne sa skončila nadvláda Osmanskej ríše.

Na vytvorenie výtvarného návrhu na pamätnú zlatú mincu vypísala Národná banka Slovenska verejnú anonymnú súťaž, ktorej uzávierka bola v septembri 2004. Súťaže sa zúčastnilo sedem autorov, ktorí do nej predložili desať návrhov. Komisia guvernéra NBS ich hodnotila na zasadnutí v septembri 2004 a na realizáciu odporučila kombináciu návrhov averznej a reverznej strany mince od dvoch autorov. Ako najvhodnejší odporučila výtvarný návrh lícnej strany mince od sochára Karola Lička a rubovej strany od akademického sochára Michala Gavulu. Na averznej strane je zobrazený stredoveký oznamovateľ správ herold s uhorským znakom, ktorý bol prítomný na každej korunovácii uhorského kráľa. Za ním je veduta Bratislavy s Bratislavským hradom a korunovačným Dómom svätého Martina. Na reverznej strane je portrét kráľa Leopolda I. s uhorskou kráľovskou korunou v popredí. Odporučenie komisie schválil guvernér Národnej banky Slovenska svojím rozhodnutím č. 40 z 22. septembra 2004.

Vydávanie zákonných peňazí do obehu sa môže uskutočniť len na základe všeobecne záväzného právneho predpisu. Preto Národná banka Slovenska v súlade s čl. 56 Ústavy Slovenskej republiky a § 17h písm. a) zákona Národnej rady Slovenskej republiky 
č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení zákona č. 149/2001 Z.z. vypracovala návrh vyhlášky Národnej banky Slovenska o vydaní pamätných zlatých mincí v nominálnej hodnote 5 000 Sk pri príležitosti 350. výročia korunovácie Leopolda I. v Bratislave. Návrh vyhlášky je vypracovaný v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení zákona 
č. 149/2001 Z.z., na vykonanie ktorého je navrhovaná.

Emisia zákonných peňazí nie je podľa súčasného právneho stavu regulovaná smernicami Európskej únie. V zmysle prílohy č. 1 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky je vypracovaná doložka zlučiteľnosti.

Náklady na emisiu päťtisíckorunáka budú hradené z rozpočtových prostriedkov Národnej banky Slovenska, nevyžiadajú si nároky na štátny rozpočet Slovenskej republiky a razba mincí nebude mať vplyv na iné verejné financie, obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb, na životné prostredie a nebude mať vplyv na zamestnanosť.

Osobitná časť

K § 1
Ustanovenie § 1 upravuje technické parametre, zloženie kovu a výrobné tolerancie päťtisíckorunáka. Vzhľadom na skutočnosť, že príprava pamätnej mince je v začiatočnom štádiu, v návrhu vyhlášky je hrúbka mince uvedená len orientačne. Po schválení razby mincí bude pred publikovaním vyhlášky v Zbierke zákonov Slovenskej republiky uvedená skutočná hrúbka mince.

K § 2
Ustanovenie § 2 obsahuje popis lícnej strany, rubovej strany a hrany mince. Súčasťou návrhu vyhlášky je tiež grafické vyobrazenie päťtisíckorunáka. V návrhu vyhlášky je v popise lícnej strany mince uvedená značka mincovne vo všeobecnej úprave.

K § 3
Navrhuje sa, aby vyhláška nadobudla účinnosť dňa 1. decembra 2005.