3.

Odôvodnenie

Všeobecná časť

Národná banka Slovenska od začiatku svojej činnosti v roku 1993 
v súlade s § 16 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. 
o Národnej banke Slovenska v znení zákona č. 149/2001 Z.z. vydáva pamätné mince, ktoré sú zákonnými peniazmi. Ich vydávaním postupne pripomína významné osobnosti, udalosti a lokality Slovenska. 

Podľa schváleného emisného plánu na rok 2005 má Národná banka Slovenska vydať pamätnú striebornú mincu v nominálnej hodnote 200 Sk pri príležitosti 350. výročia korunovácie Leopolda I. v Bratislave.

Dnešné Slovensko bolo od 10. storočia až do konca prvej svetovej vojny súčasťou uhorského kráľovstva. V roku 1526 v bitke pri Moháči, Turci porazili kresťanskú armádu a uhorský a český kráľ Ľudovít II. zahynul. Turkom sa otvorila cesta do uhorskej nížiny. Počas niekoľkoročnej občianskej vojny a dvojvládia sa Uhorsko postupne rozpadlo prakticky na tri časti – strednú, okupovanú Turkami, východnú, ktorá bola pod nadvládou sedmohradských vojvodov a severnú a západnú ovládanú rakúskymi Habsburgovcami. Toto rozdelenie trvalo približne 150 rokov. V roku 1536 snem rozhodol, že v budúcnosti bude hlavným a korunovačným mestom habsburskej časti Uhorska Prešporok na severnom brehu Dunaja (dnešná Bratislava). Prešporok sa tak stal snemovým mestom kráľovstva, korunovačným mestom uhorských kráľov, sídlom uhorského kráľa a najdôležitejších inštitúcií krajiny. Panovník celej mnohonárodnostnej Habsburskej ríše, ktorá bola rozsiahlym konglomerátom rôznych krajín spojených len jeho osobou, naďalej sídlil vo Viedni. V Prešporku už vtedy stál nedávno dokončený gotický farský chrám svätého Martina, ktorý bol vhodný na to, aby sa stal korunovačným chrámom uhorských kráľov. V období rokov 1563 až 1830 tu kráľovskou korunou svätého Štefana korunovali desať kráľov, jednu panujúcu kráľovnú a osem kráľovských manželiek.

Každej korunovačnej slávnosti predchádzalo zasadanie stavovského snemu. Novozvolený kráľ sa musel ešte pred korunováciou dohodnúť na bodoch Inauguračného diplomu, ktoré mal počas budúcej vlády dodržiavať. Kráľa korunoval spravidla najvyšší cirkevný hodnostár krajiny – ostrihomský arcibiskup, ktorému asistovali ďalší cirkevní a svetskí hodnostári. Akt korunovania sa odohral počas slávnostnej omše v Dóme svätého Martina. Po nej kráľ odetý v zlatom pretkávanom historickom rúchu s kráľovskou korunou na hlave prešiel pešo ulicami mesta do kostola Panny Márie pri kláštore františkánov, kde pasoval vybraných šľachticov za rytierov Zlatej ostrohy. Potom sa kráľ odobral za opevnenie mesta, kde zložil prísahu, ktorú predčítal arcibiskup. Ďalší akt korunovačnej slávnosti sa odohral pri Dunaji, kde bol navŕšený kopček zeminy, privezenej zo všetkých oblastí kráľovstva. Kráľ na koni zamával vytaseným mečom na všetky svetové strany, čím naznačil, že je pripravený brániť kráľovstvo pred nepriateľom zo všetkých strán. Po ceremoniáli nasledovala slávnostná hostina.

Ako šiesty z uhorských kráľov bol v Prešporku 27. júna 1655 korunovaný 
Leopold I. syn Ferdinanda III. a mladší brat predčasne zosnulého Ferdinanda IV. (15.6.1647). Jeho otec ho dal zvoliť za kráľa ako sotva 15-ročného princa. Počas veľmi dlhej vlády Leopolda I., ktorý nastúpil na trón po smrti svojho otca roku 1657 a vládol až do svojej smrti roku 1705, boli z Uhorska vyhnaní Turci a definitívne sa skončila nadvláda Osmanskej ríše.

Na vytvorenie výtvarného návrhu na pamätnú striebornú mincu vypísala Národná banka Slovenska verejnú anonymnú súťaž v marci 2004. Súťaže sa zúčastnilo len šesť autorov, ktorí do nej predložili sedem návrhov. Komisia guvernéra Národnej banky Slovenska na posudzovanie výtvarných návrhov slovenských mincí neodporučila žiadny z návrhov na realizáciu a na výtvarný návrh mince v júli 2004 bola vyhlásená opakovaná verejná anonymná súťaž. Zúčastnilo sa jej deväť autorov s deviatimi prácami. Komisia guvernéra ich hodnotila na zasadnutí v septembri 2004. Ako najvhodnejší na realizáciu odporučila výtvarný návrh kremnickej autorky Márie Poldaufovej, ktorý v súťaží získal prvú cenu. Na jeho averznej strane použila autorka vyobrazenie dobovej Bratislavy s dominantným Dómom svätého Martina a Bratislavským hradom. Na reverznej strane stvárnila v kruhu evokujúcom korunovačnú medailu poprsie Leopolda I. s vavrínovým vencom na hlave a latinským opisom so zaujímavým riešením a usporiadaním písma okolo kruhu. Odporučenie komisie schválil guvernér Národnej banky Slovenska svojím rozhodnutím z 22. septembra 2004.

Vydávanie zákonných peňazí do obehu sa môže uskutočniť len na základe všeobecne záväzného právneho predpisu. Preto Národná banka Slovenska v súlade s čl. 56 Ústavy Slovenskej republiky a § 17h písm. a) zákona Národnej rady Slovenskej republiky 
č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení zákona č. 149/2001 Z.z. vypracovala návrh vyhlášky Národnej banky Slovenska o vydaní pamätných strieborných mincí v nominálnej hodnote 200 Sk pri príležitosti 350. výročia korunovácie Leopolda I. v Bratislave. Návrh vyhlášky je vypracovaný v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a 
so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení zákona č. 149/2001 Z.z., na vykonanie ktorého je navrhovaná.

Emisia zákonných peňazí nie je podľa súčasného právneho stavu regulovaná smernicami Európskej únie. V zmysle prílohy č. 1 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky je vypracovaná doložka zlučiteľnosti.

Náklady na emisiu dvestokorunáka budú hradené z rozpočtových prostriedkov Národnej banky Slovenska, nevyžiadajú si nároky na štátny rozpočet Slovenskej republiky a razba mincí nebude mať vplyv na iné verejné financie, obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb, na životné prostredie a nebude mať vplyv na zamestnanosť.

Osobitná časť

K § 1
Ustanovenie § 1 upravuje technické parametre, zloženie kovu a výrobné tolerancie dvestokorunáka. Vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti začali prípravy na razbu mince, v návrhu vyhlášky je hrúbka mince uvedená orientačne. Po schválení razby mincí bude pred publikovaním vyhlášky v Zbierke zákonov Slovenskej republiky uvedená skutočná hrúbka mince.

K § 2
Ustanovenie § 2 obsahuje popis lícnej strany, rubovej strany a hrany mince. Súčasťou návrhu vyhlášky je tiež grafické vyobrazenie dvestokorunáka.

K § 3
Navrhuje sa, aby vyhláška nadobudla účinnosť dňa 1. júla 2005.